Naponta ötször, minden nap,
több mint egymilliárd muszlim meghajol
és mond el egy imát Allahhoz,
Mohamed, a prófétájuk adta nekik.
Minden nap, napi ötször,
befelé egy Fekete sziklával néznek szembe Mekka szent városa,
és újra beadják magukat az iszlám valláshoz.
Minden nap meghajolnak vállalati csoportként
a világ minden tájáról, hogy kifejezzék szolidaritásukat
mint az iszlám követői, mert aki Mohamed a prófétájuk,
a Korán a szentírásuk, és Mekka a szent városuk.
Régészeti felfedezésekként azonban
kezdenek mutatni egy másik történethez,
a tudósok komolyan vizsgálják és megkérdőjelezi a tényt
az iszlám megalapításáról.
És ha igazuk van, hogyan hatással lesz a mai muszlimokra?
Eszközök állnak rendelkezésünkre
amelyek még soha nem voltak elérhetők.
A modern technológia az lehetővé teszi számunkra, hogy rekonstruáljuk
az iszlám nyitó évei és megérteni a dolgokat
amelyek évek óta zavarba ejtik a történészeket.
Világszerte, egyetemeken, múzeumok és könyvtárak
régi könyveket tesznek fel és írások az interneten
hogy a tudósok hozzáférhessenek.
Most ellenőrizhetjük ezeket az ősi kéziratokat
mindössze néhány kattintással az egérrel.
Ma már akadémikusok és amatőrök egyaránt
keresztül tudja pontosan ellenőrizni műholdak helyszínei és részletei
ami korábban volt hatalmas költséges erőfeszítésbe került
és megoszthatja őket azonnal az egész világon
közösségi médián és tudományos fórumokon keresztül.
Tehát most először
a kutatás teljesen új korszaka
az iszlám alapítása körül
napvilágra kerül,
és összeállhatunk mi történt valójában
Arábiában 1500 évvel ezelőtt.
Dan Gibson író és történész
a legtöbbet megélte élet a Közel-Keleten.
Alaposan kutatta a népeket
és az ókori helyek világ az iszlám előtt.
A húszas éveim elején jöttem először Arábiába,
és több mint 30 évet töltöttem a felfedezéssel
ennek minden szegletében csodálatos része a világnak,
bizonyítékok összerakása egy radikálisan új elmélethez
ami szerintem meg fog változni a múlt megértését.
Több éves tanulás vezetett én a következtetésre
hogy az iszlám máshol kezdődött, mint
ahol a hagyományos történelem feltételezi,
és hogy a korai iszlám írásokban,
vannak nyomok és utalások, amelyek felfedik
a rejtett igazság a mekkai rejtélyről.
Még 2002-ben volt alkalmam meglátogatni
konferencia a Nabateusról itt szervezett tanulmányokat
az Al-Hussein Bin Talal Egyetemen.
A konferencia során, Volt alkalmam beszélni
vezető régészekkel Szaúd-Arábiából
és Jordániából.
Konkrétan megkérdeztem őket
a mekkai régészeti leletekről.
Bár nem kívánja, hogy megnevezzék vagy idézzék,
ott elismerték nem volt régészeti feljegyzés
Mekkában i.sz. 800 előtt.
Arra számítottam, hogy megvédik a véleményüket
hogy Mekka egy fallal körülvett város házakkal és kertekkel
valamint középületek és templomok.
Azt mondták: „Nem, volt semmi ilyesmi nincs ott."
Tudtad, hogy a Mekka nevét említik
csak egyszer az egész Koránban?
Muszlim tudósok link más nevek Mekkával,
nevek, mint pl Tiltott gyülekezőhely,
vagy a Szent Ház, vagy a Becca vagy sírás helye.
Mindezek a feltételek egyetemesen társult
ma Mekkával.
Ennek ellenére a Korán maga nem árulja el nekünk
annyi szóval, hogy ezek mind Mekkára vonatkoznak.
A muszlim tudósok nem látják ok a vitára.
De az elmúlt években néhány tettek fel kérdéseket a történészek.
Ezt megjegyezték Mekka kietlen hely volt
és nem található a ősi karavánút.
Az emberek azt képzelték, hogy a lakókocsik
tömjént, fűszert hordott és egyéb egzotikus áruk,
de a legújabb kutatások szerint Mohamed idejében,
a tömjén korának már rég vége volt,
az arabok pedig a bőr- és ruhakereskedelem,
aligha olyan tárgyakat, amelyeknek lehetett volna fenntartotta a nagyvárost
hogy úgy írták le minden város anyja
és a kereskedelmi útvonal központja.
Nézd meg ezt a térképet.
Hol metszik egymást a kereskedelmi útvonalak?
Három hely van Észak-Arábiában
amit úgy lehetne leírni a kereskedelmi útvonal központja.
Ami érdekes, az a Mekka
nem is volt megállóhely
mert nem volt egyenletes lakókocsi útvonalon található.
Ebben a filmben megtudjuk
miért van teljes hiány a régészet Mekkában
Mohamed próféta idejéből,
miért teszik ezt a Mekkáról szóló leírások nem illik a tájhoz,
és hogyan egy korai iszlám polgárháború
megváltoztatta az iszlámról szóló igazságot.
Miközben a muszlimok szerte a világon azt hiszik
hogy szent városuk és alapító vezetőik
mindannyian Szaúd-Arábiában, Mekkában éltek,
Dan Gibson hisz a bizonyítékoknak
valójában máshol mutat.
Az arab történelem tanulmányozása során
Bizonyítékra bukkantam hogy nem Mekkára mutat
hanem Észak-Arábiába mint az iszlám alapítóhelye.
Eddig még soha senki nem kérdőjelezte meg
hogy Mekka az iszlám szent városa volt.
Minden muszlim hisz abban, hogy imádkoznia kell
a mekkai Black Rock felé,
hanem évekig tartó tanulás és számtalan utazás
az Arab-félsziget minden részére
gyökeresen új megértéshez vezettek
az iszlám történelem.
Hiszem, hogy a megértés folyamata
Az iszlám történelem, alapvető hiba történt.
Nem szándékos hazugság volt,
csak félreértés volt a történtekről
az iszlám alapító éveiben.
Így később az iszlám írók kijavították
amit egy hiba a korábbi történetekben
amikor valójában ez volt az igazság.
Lehetséges, hogy több mint egymilliárd ember
akik követték a vallást az iszlám félreértése
hogyan és hol kezdődött a vallásuk?
És ha igen, milyen következményekkel jár rendelkezik-e ez a bizonyíték
egy átlagos muszlim számára, aki követni akar
Mohamed, prófétája utasításait?
muszáj lesz vizsgálja meg a történelem egy időszakát
és egy olyan beállítás, amelyet közülünk kevesen értünk.
Évszázadok óta a történelem a klasszikus világból
és a közel-keleti birodalmak megbeszélték,
de kevés erőfeszítés történt adott Arábia történelmének.
Ez a tudatlanság igaz, nem csak Nyugaton,
hanem maguknak az araboknak is.
Mohamed próféta i.sz. 570-ben született,
olyan helyen és időben, ahol ma kevesen élnek
igazán tudni róla.
A nagyapja és az apja nabateus kereskedők voltak
és valójában maga Mohamed feleségül vett egy kereskedő nőt.
Egy nap Mohamed a barlangban meditált
és egy angyal látogatta meg.
Az angyal tanította dicsérő szavak Allahnak.
Később felesége meggyőzte Mohamedet
hogy tényleg egy angyal volt
és valójában úgy hívták hogy Isten prófétája legyen.
Élete során sokszor meglátogatta
ugyanattól az angyaltól, és minden alkalommal,
volt egy új kinyilatkoztatás.
Ezek a kinyilatkoztatások az egészből
Mohamed életéről összegyűlnek
ahhoz, amit ma Koránként ismerünk.
Adel i-Shemari az iszlámot tanulta
a kuvaiti iszlám főiskolán.
Az évek során ő és Dan jó barátságot kötöttek
és gyakran találták magukat mély vitába vonva
a hitről és annak történetéről.
Mohamed és követői üldözést szenvedett el,
szóval ő és néhány az övéi követői Medinába menekültek.
Most a város valóban áttért az iszlámra
és Mohamed megállapította ott egy kormány.
És valójában megtehetjük dátum a muszlim naptár
ebből az időszakból.
Nem sokkal ezután a követői
karavánokat kezdett támadni,
növekvő hatalom, növekedés számban, míg végül
egyre többen csatlakozott hozzájuk a lényeghez
ahol lettek an kiterjesztett katonai jelenlét,
valójában egész Arábiát fenyegette.
Mohamed elmondta elképzelését az iszlám felvételéről
az egész világnak.
Ő azonban váratlanul meghalt.
És ezen a ponton viták törtek ki,
polgárháborúkhoz vezet.
De e különbségek ellenére és ezek a felosztások,
ott volt a folytatás a hit bővítéséről álmodoznak
az egész világnak.
Végül észak nagy része Afrikában vagy Közép-Ázsiában
az iszlám uralma alá került.
És ma az iszlám a második legnagyobb
a világ vallásainak.
Ma az egész Közel-Keleten
amikor építőipari cégek alapot akarsz ásni,
valakinek jelen kell lennie
a Régiségügyi Minisztériumtól.
Nem számít, ha Jeruzsálemben vagy,
Damaszkusz vagy Amman, Jordánia,
bárhol is ásol, nagy az esély,
kitesz egy valamiféle ősi lelőhely.
Szaúd-Arábiában, Mekkában,
a fejlesztők mindenfelé ásnak,
nagy épületeket emelni, szállodák és toronyházak,
de a régészek meglepetésére,
nincsenek nagy romjai és ősi város a Mekkában.
A város, ahol Mohamed született nagyváros volt.
Nem volt gond benne nagyszámú férfi felnevelése
hogy karavánokat dolgozzon és vonuljon fel seregeiben.
Nem csak volt a jelentős népesség,
de mezőgazdasági város is volt.
Mohamed próféta megtenné menjen az ő ügyeiért
és utazzon messzire, amíg elérte Mekka peremét
és völgyeinek medrei.
Aisha, Mohamed felesége, említette, hogy az egyik férfi
Mekkába vágyott.
Bár maradnék éjszakára
teli völgyben különféle fűfajták.
Amikor Mekkába értünk, láttunk egy várost
vízzel és fákkal megáldva,
és elragadtatva ott telepedtünk le.
Al Bukhari egy fogolyról beszél
aki szőlőt eszik közben be volt láncolva
és azt mondja: „Ez nem volt a gyümölcs ideje Mekkában."
Nehéz elhinni, hogy ezek a dolgok
Mekkáról írtak.
Mekka környéke csupa szikla és sivatag.
Mekka átlaga kevesebb, mint 10 centiméter eső esik évente.
Rendkívül melegével hőmérséklet és kopár körülmények,
ez aligha elég bármilyen növényzetet termeszteni,
nemhogy elég élelmet termeszteni ahhoz nagy lakosságot támogatni.
Mégis leírják az iszlám szent városát
mint amelynek mezői fák és fű és talaj.
De nincs termeszthető földet Mekka közelében.
Nem egyezik az ősi leírásokkal.
Még a Shaq is említi hogy a mekkai nép
vonakodtak levágni fák a szent területen.
A fák jelenléte és növények az ókorban
által könnyen tesztelhető spórák jelenléte
és a pollen háborítatlan ősi talajban.
A fákról a mai napig nincs feljegyzés
hogy valaha is létezett az ókori Mekkában.
Egy másik rejtvény, hogy Mekka városa
Arábia minden korai térképéről hiányzik.
Az ember azt várná, hogy egy nagy kereskedőváros
szerepelne a korai térképeken.
De egyik sem mutatja Mekkát az iszlám kora előtt.
Az évek során másolatokat gyűjtöttem
számos ősi Arábia térképről.
Szorgalmasan fordítottam őket.
De egyszer sem találtam említést Mekkáról
az iszlám előtti térképen.
Tudtad, hogy a Mekka név nem jelenik meg
740 előtti irodalomban?
Ez 120 év múlva történt az iszlám megalapítása.
Nem találod elgondolkodtatónak?
hogy az első 120 éves iszlám történelem,
egyik sem a környező a nemzetek bármit tudtak
Mekka létezéséről?
Hogyan lehetne egy nagyváros,
egy város, amely képes emelni több ezer ember a hadseregében,
egy város, ahol volt mezőgazdaság, fák, fű,
gyümölcs és szőlő legyen hiányzik más nemzeteknek?
Hogyan lehetne egy nagy város falakkal, templomokkal,
és középületek nem találhatók
más nemzetek évkönyveiben,
főleg ha kereskedőváros volt
hogy kereskedelmet vállalt minden nemzet körülötte?
És a legrejtélyesebb az egészben, hogy amikor megyünk
a fizikai helyre ennek az ősi városnak,
azt találjuk, hogy nincs korai régészeti feljegyzés.
Jelentéktelen hely volt,
még kereskedelmi úton sem.
Sok mai történésznek van ilyen jutni a következtetésre
hogy a számlák a Az iszlám alapítása mind mítoszok.
Nyilvánvaló, hogy nagy az eltérés
között, amit az iszlám feljegyzések mondanak nekünk
és mit a régészek találtak.
Tehát a következtetést levonják hogy az iszlám feljegyzések
csak kitalált mítoszok.
Tanulási éveim alatt, Meggyőződésem lett
hogy a korai feljegyzések nem mítoszok,
hanem hogy egy másik helyre utalnak
ami megfelel ezeknek a leírásoknak.
Hiszem, hogy Mohamed megszületett
és egy másikban nevelkedett hely, és hogy a muszlimok
rosszal néznek szembe irányt, amikor imádkoznak.
Az általános szerint elfogadott iszlám történelem,
a Ka'ba őrnagy volt szentély Mekka városában
és a zarándoklatok középpontjában Arábiában.
Jó kiindulási hely lehet tanulmányozza a zarándoklatot
az iszlám megalapítása előtt.
Ez az Umra Mohamed előtt
abban az időben volt, amikor a fókusz arab zarándoklat pontja
néven ismert helyen volt Tiltott Gyülekezőhely.
Ezen a helyen sok pogány bálványt őriztek.
Hogy megértsük
mi történt az iszlám előtti Arábiában,
meg kell értenünk a fontosságát
szent helyekről az ókori Arábiában.
Ősidők óta, Közel-keleti vallások
egyenlővé tette az isteneket a régiókkal
nem pedig univerzális.
A történelem modern olvasói régóta befolyásolták
görög és római felfogás szerint az istenek panteonjáról
és nem vették észre a jelentőségét
hogy az ókori arabok alkalmazták meghatározott régiók isteneihez.
A régiek szemében Arabok, voltak istenek
aki Mezopotámiában élt, istenek, akik Egyiptomban éltek,
és istenek, akik Görögországban éltek, és így tovább.
Arab kereskedők egy területen áthaladva
tisztelné a helyi isteneket.
Nem ellenezték különböző helyek istenei.
Amit elleneztek volt az ábrázolás
egy isten ember vagy állat alakjában.
Előnyben részesítik a geometriai formákat.
Például itt van egy isten tömb alakban.
Az ott van háromszög alakú.
Ezen istenek mindegyike volt helyi isteneknek tartják,
és tiszteletben kell tartani, amikor áthaladnak a területükön.
A vallás ilyen nézete természetesen vezet
az elfogadó területekre és helyszínekre
mint bizonyos istenek szentje.
Így a templom környéke,
mint például egy adott völgy vagy távoli sivatagi hely,
szentnek tekinthető.
Volna körzet ahol az emberek összegyűlhetnek,
még az ellenségeikkel is, és légy biztonságban,
mert tilos volt az erőszak a szent körzetekben.
Amikor a turisták belépnek a Wadi Rum fenséges szépsége
itt, Jordánia déli részén,
olyan gyakran veszik fel a csodálatos szépséggel
ebből a völgyből a zord hegyeken,
hogy hiányzik egy templom Lat istennőnek szentelve,
vagy al-Lat, ahogy egyesek hívják.
Ennek a nabateus templomnak volt egy szent területe.
A templom előtt helyezkedett el
a hegyek jelölésével a szent területről.
Az iszlám előtt az arabok megosztottak voltak
sok csoportba.
Különféle isteneket imádtak
és gyakran harcoltak közöttük magukat a törzsi kérdésekben.
Az egyetlen dolog, ami összetartotta őket
volt a zarándoklat a közös ősi találkozóhely.
A Korán ezt Masjid al-Haraamnak nevezi,
vagy a Tiltott Gyülekezőhely.
A Masjid azt jelenti, hogy gyűjtés,
és ma mecsetnek fordítják.
Az iszlám előtt nem voltak mecsetek,
így a Masjid egyszerűen gyülekezőhely volt.
A tiltott összejövetel A hely szent hely volt
a menedékről és a biztonságról,
ahol a rendszeres tevékenységek megszűntek
és tilos volt az erőszak, vagy Haraam.
A Haraam vagy tilos fogalma
nagyon erős az iszlámban.
Allah szent szenthellyé tette Mekkát
és azelőtt szentély volt,
és ezután is így lesz.
Senki sem csavarhatja ki a cserjeit,
vagy kivágja a fáját, vagy levadászja a vadat.
Tehát két leírásunk van az eredetiről
Az iszlám szent városa.
Ez egy Haraam hely volt, ahol tilos volt az ölés,
és ez állt a zarándoklat középpontjában
sok évszázaddal ezelőtt az iszlám megalapítása.
Most nézz ide.
A falfirkák nagy része mindenütt megtalálható
a Negev Jordánia déli részén
zarándokúton lévők írták
az ősi városba Petra Jordánia déli részén.
Emberek ezrei karcolták a nevüket
és üzenetek sziklákon ahogy utat törtek maguknak
Petrába zarándoklatra.
Ez problémát okoz számunkra.
Mekka ismeretlen a térképeken és az irodalomban
az iszlám felemelkedése előtt és alatt.
A leírások, mint pl a kereskedelmi útvonal központja,
minden város anyja, és a fókuszpont
az ősi zarándoklatról, nem illik.
Hogyan tudjuk ezt megoldani?
A válasz erre magától az iszlámtól származik.
Az iszlámban általánosan értik
hogy a Qibla felé Mekka Szaúd-Arábiában.
Senki nem kérdőjelezi meg a a Qibla iránya ma.
A Korán azonban elmondja A muszlimoknak van egy Qiblájuk.
A Korán szövege igen ne adja meg a város nevét
amelyhez eredetileg imádkoztak.
Csak a Masjid al-Haraamot említi,
vagy a Tiltott Gyülekezőhely.
A muszlimok eredetileg azt hiszik imádkozott Jeruzsálem felé.
Iszlám források szerint i.sz. 624-ben
Mohamed a Qiblát Mekkára változtatta.
Mohamed ezt felfedte a Korán 2. szúrájában.
Így kineveztük neked a Qiblát.
Valóban jelentős változás volt,
kivéve azokat, akiket Allah vezérel.
Allah soha nem tenné hatástalan hited.
Most rátérünk a Qibla ez tetszeni fog neked.
Ezután fordítsa az arcát a kívánt irányba
a Mashjad Al Haraam;
bárhol is van, fordítsa el a sajátját arcok abba az irányba.
Az Arab-félsziget történészeként
Mindig is érdekelt a hely megtalálásában
az eredeti Qibláról.
Milyen irányba imádkozott Mohamed?
mielőtt a Qiblát megváltoztatták?
Jeruzsálem volt, ahogy egyesek állítják?
Szíria volt, ahogy egyesek állítják?
Vagy más irány volt?
Ha ezt a tanulmányt 100 évvel ezelőtt végeznénk,
hihetetlenre lenne szükség munka és kutatás mennyisége.
Utaznunk kellene a ókori lelőhelyeket keres a világban
hogy megtaláljuk az iszlám legkorábbi mecseteit.
Most, néhány pillanat múlva, megtehetjük
ami egy életen át tartott.
A Google Earth segítségével megnézhetjük le a webhelyeken az űrből.
És olyan webhelyek, mint az ARCHNET kombinálhatja a kutatást
több száz diák és professzor.
Megvizsgálhatjuk a szerkezeteket különböző kritériumok alapján.
Iszlám épületeket választunk,
dátum szerint rendezze őket kronológiai lista,
majd határozza meg, mikor épültek,
ellenőrizze a Qibla irányát a Google Earth használatával,
és vesse össze ezt annak meghatározásához, hogy mikor
a Qibla irány Mekka felé változott.
Ezzel szilárd adatokkal dolgozhatunk.
Most a Qibla irányának meghatározása
nem egzakt tudomány.
Néhány korai mecset kedveli ezt
nem pontosan négyzet alakúak.
Tehát a kutatóknak meg kell találniuk a Qibla falat
és 90 fokkal vetítsd ki a falból.
Mivel a korai épületek nem négyzet alakúak voltak,
oldalt nem használhatjuk falak vagy a hátsó falak.
Ez egy régi mecset mihrabja.
A korai arabok határozták meg a Qiblát irányt a csillagok segítségével
és nagyon pontosak voltak.
A legjobb módja annak meghatározására a Qibla irányt
az, hogy látogassa meg a mecsetet és használja egy tényleges pontos GPS-egység.
Nem minden mecset képes rá felhasználni ehhez a tanulmányhoz.
Sokuk teljesen az volt idővel rekonstruálták,
olyannyira, hogy már nem lehet
hogy meghatározzák azok eredeti Qibla irány.
Számos mecset azonban fennmaradt.
Például van egy mecset, az úgynevezett
a két Qibla mecsete Medinában.
Az iszlám történelem ezt mondja nekünk pont ebben a mecsetben volt
hogy az imákat vezető társ
meséltek a Qibláról változás, ezért megfordult
és imádkozni kezdett Mekka felé.
A kérdés az, hogy hol eredetileg szembesült?
A muszlimoknak kész válaszuk van.
Jeruzsálem felé imádkozott.
Most ma a mecset a Két Qibla Mekkával néz szembe.
De 1987-ben a mecset teljesen leszakadt
így újjá lehetne építeni.
Az építési folyamat során,
feltárult a régi alap.
És ezt felfedezték volt egy Qibla fala
amely valóban északra nézett, általában Jeruzsálem felé.
És így a muszlimok eredetileg azt hiszik,
a Qibla Jeruzsálem felé tartott.
Van egy egyszerű módszer
hogy ezt próbára lehet tenni.
Ha a legkorábban megyünk épült mecsetek
ahol azonosítani tudjuk az ima irányvonalát,
ábrázolhatjuk őket egy térképen,
és nézd meg, hogy a vonalaik összefolynak-e.
Találunk egyet a három közül.
Mindegyik más-más irányba mutat.
Mind Jeruzsálemre mutatnak,
vagy mindegyik másik helyre mutat.
A mecset után a Két Qibla Szaúd-Arábiában,
van még 11 korai fennmaradt mecsetek
hogy kutatni tudunk.
Ezek Kínában, Egyiptomban találhatók,
Jordánia déli része, Libanon,
Közép-Jordánia, Jemen,
Izrael, Irak,
Jeruzsálem,
Ciszjordánia, és végül Libanon.
Szóval, ha sorrendben megyünk hogy épültek,
a második fennmaradt mecset Kínában, Kantonban épült.
Guangzhou a modern neve annak, ami ismert volt
mint Kanton városa.
Amikor Marco Polo elérte ez a város i.sz. 1300-ban,
több mint 100 000 arabot fedezett fel
és az ott élő perzsa kereskedők.
Látod, az arabok voltak kereskedni a kínaiakkal
száz és száz éven át.
Mindez jól dokumentált.
És így Abu Waqqas, Mohamed nagybátyja,
kereskedelmi kiküldetésben Kínába utazott.
És a kínai kéziratok szerint
mecsetet épített a Arabok Kantonban i.sz. 627-ben,
vagy hat évvel az iszlám megalapítása után.
Én személyesen vizsgáltam meg ezt a mecsetet
és a GPS-egység segítségével meghatározta
a mecset Qibla irányába.
Meglepő volt, amit találtam.
Ez a mecset nem néz szembe Mekkával.
Mekkától 12 fokkal északra néz,
vagyis nem szembenézzen Jeruzsálemmel sem.
Kiblája Jeruzsálemtől délre halad el.
A következő mecset i.sz. 641-ben épült,
körülbelül 20 évvel az iszlám megalapítása után,
Fustat városában, csak Kairón kívül.
Ezt a mecsetet újjáépítették és többször megnagyobbodott
hogy ma az eredeti az alapja már nem nyilvánvaló.
Azonban az eredeti leírása
a mecset alaprajza fennmaradt,
és az iszlám feljegyzések azt mondják
hogy az első Qibla keletre mutatott,
és később kellett dél felé korrigálva,
Mekka felé.
A következő fennmaradt iszlám épület
az Omajjád palota itt épült Humaymában
Jordánia déli részén.
Kr. u. 700 körül vagy 80 év körül
az iszlám megalapítása után,
az Abbas család épített a nagy udvarház itt.
Ennek a háznak nem volt különleges mecsetrésze.
Inkább itt sorakoznak fel a hívek
az udvaron imádkozni.
Ennek a háznak Qibla iránya van,
de nem Jeruzsálem felé van.
A következő évben új mecsetet építettek
a libanoni Baalbekben.
Figyeld meg, hogy a Qibla nem Mekkára mutat.
Egy évvel később az Omajjádok nagyot építettek
és itt a lenyűgöző mecset a fellegvár Ammanban, Jordániában.
Ez a mecset délre mutat.
Ott van Mekka.
Pár évvel ez után,
i.sz. 705-ben, vagyis 84 évben az iszlám megalapítása után,
A muszlimok építették a Szanaai nagy mecset
Jemen fővárosában.
Miközben ez a mecset befelé mutat Mekka általános iránya,
valójában arra mutat Jeruzsálem nyugatra.
A következő évben, i.sz. 706-ban
az Omajjád muszlim uralkodók épített Khirbat al-Minya,
egy nagy palotakomplexum Izrael Galilea partjainál.
Ennek a palotakomplexumnak volt egy mecsetként használt helyiség.
A feliratok szerint átjáróba állítva,
87 éve épült az iszlám megalapítása után
Al-Walid muszlim uralkodó által.
Ez az épület és a mecset ne nézzen szembe Jeruzsálemmel.
Ugyanebben az évben a muszlimok is építettek
a Wasid mecset Irakban.
Eredetileg régészek azt állítják, hogy ez a mecset
– mutatott Jeruzsálemre.
A további kutatások azonban kimutatták
hogy ez a mecset Jeruzsálemtől délre mutat.
A következő mecset az Al-Aqsa mecset
magában Jeruzsálemben.
Ez a mecset nem a templom kupolája
hanem inkább a régi mecset a kupolától délre.
Ez a mecset már Jeruzsálemben van,
de van benne Qibla is,
és nem Mekkára mutat.
Jövünk a következő mecsetbe i.sz. 724-ben épült,
103 évvel az iszlám megalapítása után.
Ez a Khirbat al Mafjar mecset
Jerikó közelében a Jordán völgyében.
Ez a palota a végén épült
az Omajjád-dinasztia.
Az alaprajzot nézve,
láthatjuk, hogy a palota és a mecset
dél felé nézett, nem pedig Mekka felé.
Ugyanebben az évben egy mecset Anjarban épült,
mintegy 58 kilométerre Bejrúttól.
közelében épült az Omajjád időszak vége
és nem több 30 évnél később romokba dőlt
és végül elhagyták.
Mivel soha nem építették újjá,
könnyen meghatározhatjuk a Qibla irányát
ami nem mutat rá Mekka vagy Jeruzsálem felé.
Most tegyük ezt az egészet együtt egy térképre.
Az eredmény elképesztő.
Az iszlám első 100 évében
Az összes túlélő 100%-a mecseteket, amelyeket eddig elhelyeztünk
egy déli ponttal szembesül Jordánia, nem pedig Mekka.
Északról, délről, keletről és nyugatról,
a mecsetek egy hely felé néznek.
Ez nem kis hiba
a Qibla irány meghatározásában.
Mindegyik kifejezetten csak egy helyre mutasson.
Közvetlenül ezen pont alatt Petra ősi városa.
Ez egy olyan város ma már jól ismert számunkra.
Ez egy népszerű turisztikai hely.
A világ minden tájáról érkeznek turisták
hogy rácsodálkozzunk a nagy templomokra
és a város műemlékei.
Lehetséges, hogy Petra az? minden város anyja
leírva a Koránban?
Ez volt a középpontjában a ősi arab zarándoklat.
Így lehet Petro is az Mohamed szülőhelye,
és az iszlám alapító városa?
Minden jó muszlim azt mondja nekem
hogy a muszlimok szoktak imádkozzatok Jeruzsálem felé.
Tudják ezt, mert Bukhari ezt mondja nekik.
És egyetértek, Bukhari azt mondja, hogy Jeruzsálem volt.
De Bukhari ír néhányat 200 évvel Mohamed után,
és több mint száz éve ír
miután a Qibla változás megtörtént.
Tehát nem szemtanú.
Ő éppen mit gyűjt az emberek emlékeznek.
És tulajdonképpen meg is jegyzi több egymásnak ellentmondó elképzelés
amelyek akkoriban keringtek.
Míg néhány ember volt reggeli imát mondott Quba'-ban,
odajött hozzájuk egy férfi és azt mondta: "Korán parancs
" derült ki Allah, mint egy rejtvény ma este,
"hogy szembenézzen a Kábával Mekkában,
"Tehát neked is fordulnod kell az arcod felé."
Abban a pillanatban az övék az arcok Szíria felé fordultak,
és ennek hallatán megfordultak a mekkai Ka'ba felé.
Úgy gondolom, hogy eredetileg Mohamed,
Medinában élve, észak felé imádkozott Petra felé
amely Szíria római tartományában volt.
Mire Bukhari volt összegyűjti a történeteit,
az emberek elfelejtették Petrát,
és erre mindenki emlékezett dédnagyszüleik
imádkozott Szíria felé.
Akik felhozzák a vitát Beccáról
felvet egy érdekes kérdést.
Ezzel egyetértek az iszlámban irodalom, a Becca név
szinonimája a Az iszlám első szent városa.
Amikor Mohamed fiatal volt,
az emberek úgy döntöttek, hogy újjáépítik a Kábát.
A romokban találták több építőelem
Szíriában írt feliratokkal,
a nabateusok nyelve.
Találtak egy zsidót, aki tudott lefordítani nekik.
Én vagyok Allah, Becca Ura.
Azon a napon hoztam létre Én teremtettem az eget és a földet
és megalkotta a napot és a holdat,
és körülvettem hét jámbor angyallal.
Amíg állni fog két hegye áll
áldásul annak emberek tejjel és vízzel.
A Becca szó egy ősi sémi szó
ami azt jelenti, hogy sírni vagy siránkozni.
Ha egy helyszín a Becca címet kapta,
a sírás helyét jelentené.
A Becca név soha használta Jeruzsálem.
Csak egyszer jelenik meg benne a Biblia a 84. zsoltárban.
Itt referenciaként használjuk a sírás völgyébe,
de a Korán is beszél a sírás völgyéből,
ahol Hágár Ismael miatt sírt.
A Korán ezt a történetet Beccába helyezi,
ami a hely korai neve
ahol a Ka'ba épült.
Ez a hely bizony nem Jeruzsálem volt,
amely a hegy tetejére épült,
és nem egy völgyben.
Szerintem a válasz nagyon egyszerű.
Sok nagy földrengés volt Petrában,
mint például az i.sz. 551-ben, csak 19 éves
mielőtt Mohamed megszületett.
Azt mondják nekünk, hogy a földrengés alatt
Petra nagy része elpusztult.
Petra lehetett volna Becca völgyének hívják
mert olyan sokan voltak megölték annyi év alatt
az összes földrengéstől.
Ha Petra az iszlám szent városa,
akkor legyen Mohamed törzsének bizonyítéka,
a Quraysh, Petra környékén.
Ha Dan Gibson megtalálja Mohamed törzsét,
nagyban támogatni fogja elmélete szerint Mohamed
Petra vidékéről származott és nem Mekkából.
Régen ez ismert volt mint Hawara városa,
vagy ma ismert Humayma.
A régészek egy parasztházat tártak fel
az Abbászid családhoz tartozik
és valamivel később épült mecset.
Amikor az iraki muszlimok legyőzték a damaszkuszi omajjádok,
Mohamed családjának egy tagját akarták
hogy támogassák és legitimálják lázadásukat.
És ezért jöttek ide Humayma, 44 mérföldre Petrától.
Itt voltak azok megtalálta Mohamed családját
és a quraysh törzs.
Nem mentek be Mekkába Szaúd-Arábia vagy Medina,
idejöttek Humaymába, 27 mérföldre Petrától kívül.
Itt voltak azok megtalálta a quraysh törzset
és Mohamed családja, nem Szaúd-Arábiában.
Eddig felfedeztük
hogy az iszlám korai mecsetjei mind szembesültek
Petra ősi városa.
De Petra városa igen illik az iszlám leírásokhoz
az eredeti iszlám szent városról?
Mindenkinek van egy története
Mohamed korai életrajzírói közül.
Abdullahra, Mohamed apjára vonatkozik.
Egy nap a terepen dolgozott
és kosszal a kezén jött haza.
Bement az első feleségébe és azt mondta: – Feküdj velem.
De a lány visszautasította, mert koszos volt.
Így hát kiment, lemosta a földet,
bement következő feleségébe, Aminah-ba.
Fogant és ebben Így született meg Mohamed.
Ami nekünk fontos erről a történetről az van
a korai írók mindegyike ugyanazt a szót használta
az Abdullah kezén lévő piszok miatt.
Mindannyian egy arab szót használtak a talajra,
különösen a talaj a megművelt parcella vagy szántó.
A probléma az, hogy nincs megművelhető föld Mekka közelében.
Amikor azonban Petrába érünk, felfedezzük
hogy Petrának volt vize, mezője és fái.
A régészek szerint
voltak magán- és nyilvános kertek,
valamint folyóvíz behozták a városba
vízvezetékeken és agyagcsöveken keresztül.
A régészek leírták a gyümölcsfákat,
szőlő és kert létezett az ókori Petrában.
Még ma is vannak művelt földterületek
Petra és Al-Beidha között, ami öt kilométerre van.
Az ősi talaj elemzésével kutatók fedezték fel
hogy csak 100 évvel ezelőtt, a Petra körüli dombok
fákkal borították, beleértve a tölgyet is,
boróka, pisztácia és szentjánoskenyér.
Nemcsak a Szent A városnak vannak fák és mezők,
fallal körülvett város is volt.
Ibn Ishaq azt mondja: „És körülvették őt
"Mekka falai mellett."
Ez most nagyon elgondolkodtató, mert Mekka
nem voltak városfalak.
Egyesek talán ezt gondolják ház volt Mekkában.
De Ibn Ishaq konkrétan azt mondja, Mekka falai.
De Mekka nem volt fallal körülvett város.
És mi van Petrával?
Petra egy völgyben épült.
A völgy két oldalán
nagy hegyek voltak sziklákkal.
Ezek a sziklák olyanok voltak, mint a városfalak.
Petra népe tehát falakat épített
az egyik hegyi sziklától a a másik hegyi szirt
mind a völgy ezen oldalán
és a völgy túloldalán is.
Petrának tehát városfalai voltak.
Egy másik jellegzetes vonás Petrában
az, hogy egy nagyon egyedi adatfolyamot tartalmaz.
Most általában megvan egy völgy hegyekkel
az egyik oldalon hegyek a másikon,
és lefutó patak a völgy közepe.
De ebben az esetben régen,
földrengések törték meg ezeket a hegyeket,
hogy repedés legyen azon a hegyen,
azon át folyik a víz repedés, át a völgyön,
és ki a repedésből a másik oldalon.
A nabateusok oszlopos utcát építettek
egyik hegyről a másik hegyre
mellette pedig egy esővízfolyás volt.
Menjünk le oda.
Most az iszlámban az egyik a zarándokok feladatai
hétszer menni két hegy között
Marwahnak és Safának hívják.
Ami érdekes az hogy Bukhari azt mondja nekünk
hogy Mohamed ezt választotta
fut az esővízfolyásban
a két hegy között.
De vannak problémák.
Safa és Marwah csak kis sziklák.
Ma helyesen vannak elhelyezve a mecset épületében.
Amint ezen a szentélyen láthatod,
nem volt esővízfolyás e két szikla között.
De itt, Petrában, a a leírás pontosan megfelel
egyik hegyről a másikra.
A Petra-medencébe négy út vezet.
Mivel Petra egy völgyben van, be lehetett menni
a völgy két végéből.
A mekkai verseny évében
a próféta belépett Mekkába felső részén keresztül.
De vannak más is Petrába való belépés módjai.
Az ősi feljegyzések elmondják nekünk, hogy a Szent Város
be lehetett lépni és ki lehetett lépni a sziklák repedésénél.
Arabul ezt thaniyának hívják.
Al Bukhari ezt többször is megemlíti.
Allah apostola szokott bemenni Mekkába
a magas thaniyából
és el szokta hagyni Mekkát az alacsony thaniyából.
A próféta továbbment amíg a thaniába nem ért
amelyen keresztül az ember hozzájuk menne.
Ez a quraysh-i nép.
Két thaniya bejárata van.
Az egyik ilyen a híres siq
hogy a turisták elhaladnak keresztül belépni a városba.
A másik a túlsó oldalon az oszlopos utcáról
és egy labirintusba vezet kanyonok, hogy végül
ürítse ki Wadiba Araba a Holt-tenger alatt.
Petrának is sok temploma van.
Itt van, ami ma ismert
mint a szárnyas oroszlánok temploma,
vagy a templom Al-Uzza.
Mögöttem az, ami ismert mint ma Qasr al-Bint
vagy Dushara isten temploma.
Ez a rövid hegylánc itt volt az isten otthona
és itt a hegyek szívében
ennek az istennek, al-Dusharának a temploma.
Nos, Ibn Hisham hozzánk kapcsolódik
nagyon érdekes történet.
Nagyon korai az iszlám történelemben.
Csak néhány embernek van ekkor tért át az iszlámra.
Az egyikük egy ismert férfi volt mint a mekkai al-Tufail bin Amr.
Egyik útján elfogadta az iszlámot.
És miután hazatért Mekkába,
felesége is úgy döntött, hogy elfogadja az iszlámot.
Al-Tufail ezután elmondja a feleségének
hogy elmenjen Dushara templomába
és ott megtisztul.
A szent területen, ott vízcsepp volt
ahol megmosakodhatott.
Ezt tette, és visszatért haza, és tanult az iszlámról.
Ez a történet Mekkában játszódik,
ezer kilométerre,
ahol nincs Dushara temploma?
Vagy itt, Petrában történt?
Ha igen, akkor Dushara temploma ott van.
Lejött volna ebbe a templomba,
megmosakodott, és hazament.
Van-e temploma Dusharának? Szaúd-Arábiában, Mekkában?
Nem, nincsenek templomok,
nincs repedés a sziklán,
nincs vízfolyás, nincsenek városfalak,
se fű, se fa, semmi.
Minden itt van Petrában.
És az első 100 évben minden mecset
az egész iszlám világban mutatott ide
a Masjid al-Haraamnak, a Tiltott Gyülekezőhely.
Itt, Petrában.
Nincs más város a világon
ami tökéletesen illik ehhez a leíráshoz.
Nos, al-Khattab annyira zaklatta Zaydot
hogy visszavonulásra kényszerítette Mekka felső részére
és megállt a Hegyben Hira a város felé néz.
Érdekes az vegye figyelembe, hogy ebben a fiókban
Mount Hira itt található Mekka felső része.
Ha ma Mekkába megy, Hira barlangjába
nem néz a város felé.
De itt, Petrában, a a város magas oldala
az oszlopos utcától északra van,
és a város alacsony része
az oszlopos utcától délre található.
Gyakorlatilag a várost kettéosztották
az oszlopos utcában.
Ha Petra Mekka szent városa,
aztán a barlang, ahol Mohamed megkapta első kinyilatkoztatását
ott kell elhelyezkedni.
Az ősi feljegyzések szerint hogy a barlang a város felé néz,
és hogy alacsony volt mivel Mohamed megpróbálta
felmászni a hegyre, hogy ledobja magát.
Ha ez a helyzet, akkor én azt hiszem, csak a helyet ismerem.
De oda kell mennünk.
Itt, ebben a barlangban láthatjuk, hol
sok különféle istenblokk létezik.
Fent van egy nagy félhold szimbólum.
Ez csak a fajta barlang, ahol fiatal férfiak
elmenne szemlélni az élet értelme.
A barlang leírása és elhelyezkedése
olyanok, mint a régiek feljegyzések írják le,
csak a városon kívül,
a városra néző bejárat,
és bizonyíték arra, hogy az emberek itt töltötték az időt
a vallási istentiszteletben és a meditációban.
Szerintem ez az az egyik legszentebb hely
az egész iszlám számára.
És itt van, Petrában.
A Korán parancsol minden muszlimnak
hogy szembenézzen a Tiltottal Gyülekezőhely, amikor imádkoznak.
Most a Tiltott Gyülekezés A hely nem épület volt.
Ez sokkal több volt ennél.
Nagy terület volt megjelölve speciális kövekkel ki.
Ezek a kövek jelölték a határ a szent terület körül.
Ezen a területen tilos ölni,
még madarakat sem öltek meg.
Most milyen kövekre lenne szüksége
kijelölni egy ilyen területet?
Ha csak kis kerek köveid lennének,
azok közé vesznének a sivatag egyéb kövei.
Valószínűleg nagyobb kövek voltak,
és kellett volna valami különleges bennük,
hogy biztosan tudtad
hogy ez volt a határ a szent területről.
Ma Mekkában vannak nincsenek különleges határkövek.
A történészek régóta csodálkoznak
mik ezek a jelzőkövek úgy nézhetett ki,
de úgy tűnik, megvannak elveszett az években
amelyek azóta elmúltak.
Vagy talán soha nem voltak ott.
Ha Petra az eredeti Az iszlám szent városa,
aztán persze a különleges a kövek nem lennének Mekkában.
Petrában lennének.
Most van egy funkció Petráról
ez teljesen lenyűgöző.
Amikor turisták érkeznek ebbe a városba,
számos négyzetre vágott kő mellett haladnak el
dzsinn sziklák néven ismert.
Ez egy képzeletbeli név nekik a helyi beduin.
Ami érdekes az hogy több 20 van
ezekből a nagy négyzet alakú kövekből
jelölve a város összes bejáratát.
Lehetséges, hogy ezek megjelölik ki a tiltott szentélyből?
Talán ezért vannak nem Mekkában található.
Ha ez igaz, akkor Masjid al-Haraam,
vagy a tiltott szentély,
itt helyezkedtek volna el.
És ha itt található, akkor a Ka'ba
itt is helyet kapott volna.
De nem az, mert egy férfi nevű Ibn Zubayr mozgatta.
Eddig ebben a programban
vizsgáltuk az ima iránya
amellyel a muszlimok eredetileg szembesültek.
Mint láttuk, az összes mecset
során építettek az iszlám első száz éve
– mutatott Petrára.
A két mecset használatával az ammani fellegváron,
Dan Gibson elhatározta a hozzávetőleges évek
amikor a Qibla iránya megváltozott.
Ad-e az iszlám történelem van valami nyomunk, hogy miért
az ima iránya változhatott?
Ha belenézünk az iszlámba történelem, pontosan ebben az időben,
szemtől szembe kerülünk a második iszlám polgárháború.
A történelem ezen a pontján, a kormányzó a szentvárosban
Abdullah Ibn Zubayr volt.
Különösen boldogtalan volt.
Az ő szemében a Szent Város
az iszlám legfontosabb városa volt,
minden város anyja,
de az Omajjád uralkodók Damaszkuszt választották
mint az új főváros,
és sok ember volt boldogtalan
a korrupcióval és a belharcok Damaszkuszban.
Tehát i.sz. 683-ban, körülbelül 64 év az iszlám megalapítása után,
Ibn Zubayr kijelentette magát kalifa a Szent Városban
és ezzel elkezdődött a A második iszlám polgárháború.
Az Omajjádok hevesen reagáltak
és sereget küldött a Szent Város ellen.
Ibn Zubayr ekkor megdöbbentő dolgot művelt.
Elpusztította a Kábát, a az iszlám ősi szentélye.
Ibn Zubayr ezután lerombolták a Kába-szentély
amíg el nem egyenlítette a földdel
és kiásta az alapját.
Aztán letette mellé a Fekete követ
faállványban, selyemcsíkban.
Az Omajjádok ellene harcoltak Zubayr és társai,
de 40 nap múlva megérkeztek a hírek
hogy az uralkodó kalifa Damaszkuszban meghalt.
Most az Omajjád tábornokok ragaszkodtak hozzá
hogy a csata még nem ért véget,
hanem hogy vissza kell térniük Damaszkuszba
hogy új kalifa alakulhasson.
Az Omayyad királyi család tagjai
eljött a csatába is,
és ragaszkodtak ahhoz, hogy vissza kell térnie Damaszkuszba
az egész hadsereg védelmére,
így az egész sereg elvonul.
A probléma, amellyel itt szembe kell néznünk, az időzítéssel kapcsolatos.
Az iszlám feljegyzések elég egyértelműek,
hogy amikor a kalifa meghalt, 13 éves fia
helyette uralkodott.
Al-Tabari, 20. kötet konkrétan elmondja nekünk
hogy a fia csak életben maradt 40 nappal apja halála után
mielőtt őt is megölték.
Ez idő alatt a seregek a szent városból
visszatért Damaszkuszba.
Most egy lassan mozgó hadsereg sok napig tartott volna
az 1400 kilométeres túra megtételére
felől a sivatagon át Mekka Szaúd-Arábiában
a szíriai Damaszkuszba.
Ha a hadsereg napi 20 mérföldet tudna mozgatni,
még mindig 43 napba telt volna.
Ha összeadja a hírnök által igénybe vett időt
hozni az üzenetet, a időbe telt a hadsereg
dönteni a visszatérés mellett, és mozgósítani,
és a 43 napos menetelés, ott egyszerűen nincs elég idő.
Mekka túl messze van ahhoz, hogy hihető legyen.
Ha azonban a Szent Város Petra lenne,
akkor a távolságok lennének mindegyik drasztikusan csökken.
Ez a távolság problémája sújtja az iszlám történelmét
újra és újra.
Mekka Szaúd-Arábiában egyszerűen túl messze van
hogy sok történethez illeszkedjen a korai iszlám történelemben.
Most, a háború elcsendesedésével,
Ibn Zubayrnak volt ideje újjáépíteni a védelmét
és készülj fel a visszatérésre az Omajjád hadseregből.
Most szeretnék mutatni valamit.
Íme néhány kötet
Al-Tabari iszlám történetéről.
Al-Tabarinak sikerült összeszednie hatalmas mennyiségű anyag
hogy a történtekről ír
az iszlám történelem minden évében.
Egész fejezeteket szentel,
néha két fejezet minden évben.
Ekkor azonban valami furcsa történik.
Harc a Szent Városért
több éven keresztül zajlik,
hanem az iszlám történelem 70. éve
nagy jelentősége van.
Figyeljük meg, hogy Al-Tabari 15 oldalt tölt
leírja, mi történik a 69. évben.
És 27 oldalt ír le
mi történik 71-ben.
De hol van a 70. év?
Ezt nézd.
A 70. évre csak Al Taburi néhány sornyi szöveget rögzít.
Nem talált-e többet idei információ?
Vagy a későbbi szerkesztők cenzúrázták ezt az évet
Al-Taburi lemezéből?
Csak néhány sor, de amit felvesz
néhány lenyűgöző részletet ad nekünk.
Azt mondja nekünk, hogy Mus'aeb Ibn Zubayr,
nyilvánvalóan Abdullah testvére,
ellátmányt hoz a Szent Városba.
Ezek a kellékek katonai felszerelések voltak?
Nem, azt írja, hogy hozta sok ló és teve.
Hiszem, hogy ez a évben, hogy a követők
Ibn Zubayr délre költözött Petrából
Arábia sivatagába
hogy találjanak egy helyet, ahol kitarthatnak
az Omajjád erők ellen.
Az idei év minden részletét eltávolították
Al-Taburi történetéből, de tudjuk
hogy sok lovat és tevét szereztek
aminek nem lenne más célja
mint mozgatni sok a emberek a városból.
Ez a szünet a munkában folytatódott a következő évben,
így Ibn Zubayr kihasználta a szünetet
vallási projektet vállalni.
Úgy döntött, hogy újjáépíti a Kábát.
De Al-Taburi nem mondja el nekünk
ahol az új Ka'ba épült.
Petrában volt?
Vagy egy új széfben volt hely a távoli Mekkában?
Azt hiszem, hogy az új Ka'ba Szaúd-Arábiában épült,
és hogy a Fekete Szikla az volt megőrzésre költözött oda
így még ha Ibn Zubayr elveszíti is a Szent Várost,
még mindig megvolt a szikla és egy új Ka'ba.
Új kalifa megalakulása után,
az Omajjád hadsereg visszatért.
Ezúttal a hadsereg nagyobb volt,
és az Omajjádok nagyot hoztak harci fegyverek velük,
köztük egy kőhajítás manjanik nevű gép.
A háború Ibn-Zubayr és al-Hajjaj között
hat hónap és 17 éjszaka zajlott
Mekka üregében.
Yousaf bin Mjak azt mondta: „Láttam a mandzsanikat
"melyekkel köveket hajigáltak.
"Az ég dörgött és villámlott,
"és a mennydörgés és a villámlás hangja
"a kövek fölé emelkedett
"úgy, hogy elsajátította."
A harcok alatt Ibn Zubayr menedéket keresett
egy romos épületben a Ka'ba mellett.
És ezzel újabb csata kezdődött
amely befejezte a pusztítást
a Szent Város Ka'ba területéről.
Végül Ibn Zubayr elvesztette a csatát,
de az ügyet azok vették fel
Szaúd-Arábiában, Medina városában,
és Kufa városa Irakban.
Hiszem, hogy ez idő alatt
az iszlám világ volt vitába sodorva.
Imádkozniuk kell Petrához?
Vagy imádkozzanak Mekka felé?
A nagy Iszlám Birodalom ketté vált.
Eredetileg az Omajjádok damaszkuszi uralom,
és Petra felé imádkoztak.
De a csatában vereséget szenvedtek
most pedig a birodalom keleti része
Abbászidák uralták, akik mind felépítették
mecseteik Mekka felé néznek.
Pontosan ebben az időben történt
hogy változást látunk mecsetépítésben.
Előtte minden új mecset épített arcú Petra.
De most először néhány új mecset
kezdett szembenézni Mekkával Szaúd-Arábiában.
De a probléma továbbra is fennállt,
mit csinálsz a régi mecsetekkel?
Petrával szemben épültek.
Ebben az időben kezdődtek a mecsetek
táblát akasztva a falra, jelezve
az ima iránya.
Uthman uralkodása alatt mondták
hogy a kalifa elrendelte hogy táblákat kell kihelyezni
a medinai mecsetek falaihoz.
Ez úgy volt, hogy a zarándokok könnyen azonosítható
az irányt, ahová ők szükségük volt imáik megszólításához.
Ez most egy nagyon érdekes fejlemény,
mert egészen eddig,
mecsetek épültek, így a hívek
csak a Qibla falával kellett szembenéznie
és szembenéznek a Szent Várossal.
Miért kell bevezetned egy táblát,
hacsak nem változott meg az ima iránya?
Ez idő tájt, 89 év körül
az iszlám megalapítása után,
hirtelen bekerült egy fülke mecset szerkezetébe
hogy jelölje az ima irányát.
Ezt a fülkét a régebbi épületekhez adták hozzá
és újabb épületekbe is beépítve.
Ma a rés az szabvány minden mecsetben,
de eredetileg nem az volt.
Addig nem volt rés a Qibla irány megváltozott.
A polgárháborúban az Omajjádok még mindig Petra felé imádkozott.
De a lázadók a Szentben Város Medinában és Kufában
felé imádkozni választott új Qibla Szaúd-Arábiában.
Amikor Kufa seregei találkoztak ibn Zubayrral,
Bujayr ibn Abdallah al Musli beszélt.
"Dicséret az Istennek, akinek van kuncogva tesztelt minket
"És próbára tettelek téged azzal, hogy megbocsátottál nekünk.
„Ibn Zubayr, olyan emberek vagyunk, akik megfordulnak
"ugyanahhoz a Qiblához, mint te."
Milyen furcsa kifejezés.
„Mi vagyunk azok az emberek, akik megfordulnak ugyanahhoz a Qiblához, mint te."
A muszlim történészek azt állítják, hogy ez azt jelenti
ugyanaz a Qibla, mint minden más muszlim.
De most, hogy feltárt bizonyítékokkal rendelkezünk
a Qibla változásáról ebben az időben,
ez a kifejezés különös jelentőséget kap.
Kufa népe csatlakozik Ibn Zubayrhoz
a Qibla elfogadásában.
Ez kulcsfontosságú a megértéshez
sok minden, ami később történik.
Még akkor is, ha Ibn Zubayrt végül megölik
és úgy tűnik, elveszíti a polgárháborút,
Kufa városa nagy szerepet játszik
fejlesztésében az új Abbászida-dinasztia
és Kufa teológiai központtá válik
és egy hely a Koránok másolására.
Az iszlám világban a dolgok zűrzavarosak voltak.
A muszlimok nemcsak politikailag voltak megosztottak,
vallásilag megosztottak.
Engedelmeskedni Allah kívánságának
ahogy Mohamed próféta feltárta
az iszlám középpontjában állt.
Engedelmeskednie kell Mohamednek és a Koránnak
és arccal a Tiltott felé Gyülekezőhely Petrában?
Vagy imádkozz a Szent Ház felé
és a Fekete Szikla, amely Szaúd-Arábiában van?
Eddig Dan Gibson összerajzolta a meglévő mecseteket
az iszlám első századától,
és mind Petrára mutatnak Jordániában.
Szóval, mi a helyzet a mecsetekkel? az iszlám második százada?
Ezek mind Petrára mutatnak?
Itt vannak a dolgok kezd érdekes lenni.
Tanulmányaim alatt én felfedezte, hogy a mecsetek
az iszlám második századában épült
különböző irányokba mutasson.
Ezt nevezem a zűrzavar idejének.
102 évvel az iszlám megalapítása után,
az uma mecset volt Szíria déli részén épült
az ősi Bosra városában.
Mint látható, a mecset tájolása
nem Mekka felé mutat.
De nyilvánvaló, hogy nem mutasson Petrára sem.
Öt évvel később a az uralkodó muszlimok palotát építettek
a szíriai sivatagban ismert mint Qasr al-Hayr al-Gharbi.
Ez egy rajz a a palota alaprajza
és a mecset a a komplexum sarkában.
Úgy tűnik, az egész komplexum valahol szembenéz
Petra és Mekka között.
Pár évvel később,
A Qasr al-Hayr al-Sharqi palota épült
körülbelül száz kilométer Palmyrától északra.
Ha megvizsgáljuk a talajt a palota épületeinek terve,
észrevesszük, hogy a palota és a mecset
úgy tűnik, nem igazodik hozzá akár Mekkában, akár Petrában.
Még egyszer a kettő közé mutat.
Lehetséges, hogy történt valami
ami miatt az építők nem akartak választani
Petra vagy Mekka,
szóval a kettő közé mutatták a Qiblát?
A térképről láthatjuk hogy a Qibla rámutat
pontosan a két város között.
Nem enyhe számítási hiba
hanem szándékos kerülés Petráról és Mekkáról egyaránt.
Tehát választ kell találnunk máshol megmagyarázni ezt a változást.
109 évvel az iszlám megalapítása után,
mecsetet építettek a pakisztáni Banbhore-ban.
Mint az összes többi a korszak mecsetjei,
csak egy Qibla fala volt fülke nélkül.
Ez a mecset azonban rámutatott a szaúd-arábiai Mekka felé.
Itt van a legelső mecset
hogy beazonosíthatjuk Mekkára mutatóként.
Lehettek mások is építettek, amelyek már nem léteznek
de ez a mecset jelentős
mert ez a legkorábbi fennmaradt mecset
hogy valóban mondhatjuk arccal Mekka Szaúd-Arábiában.
És ami elképesztő, hogy megépült
körülbelül 100 évvel később Mohamed halála.
Ez nagyon késő a muszlim történészek számára,
és ez okozni fog hagyományos iszlám történelem
mindenféle baj.
Az egyik legfontosabb épületek a dolgozószobánkban
itt található a Amman fellegvára, Jordánia.
Ez az Omayyad palota volt 122 éve épült
az iszlám megalapítása után.
Most, ha emlékszel,
megnéztünk egy omajjádot itt épült mecset.
Ez a mecset közvetlenül Petra felé mutat.
De amikor felépítették a palotát,
a Qibla iránya az volt közvetlenül Mekka felé,
így egyértelműen a Qibla iránya megváltozott
valamikor a között ezen épületek építése
és ennek a palotának az építése.
Ez segít meghatározni, hogyan és mikor
a Qibla irány megváltozott.
Ne feledje, ez alatt volt e palota építése
hogy a Mekka név először bárhol megjelenik az irodalomban.
A következő nagy mecset, amelyet megépítettek
32 kilométeren épült Ammántól délre, Jordániában.
Ezt a Mushatta palota és mecset
és i.sz. 743-ban épült.
Amint látja, nagyon nagy volt
és a lenyűgöző Omayyad palota a mecsettel
déli részén a Petra felé néző építmény.
Valójában az egész komplexum Petra felé néz.
Mi teszi ezt érdekessé úgy tűnik
hogy az iszlám mára kettészakadt több csoportba.
Ott voltak a hagyományőrzők akik felépítették a mecseteiket,
mint ez, Petrával szemben.
De voltak reformátorok amelynek mecsetei Mekkára néznek.
És voltak mások is, akik egyik csoportba sem tartoztak
és nem voltak hajlandók kiválasztani bármelyik Qibla.
Ez idő alatt jelentős változás történt
az iszlám történelemben zajlott.
Az iszlám omajjád uralkodói Damaszkuszban
vereséget szenvedtek a kufai abbászidáktól.
Kr.u. 754-ben, al-Mansoor, a új kalifa, megbízott
építése a vadonatúj keleti főváros,
helyszínéül az iraki Bagdadot választotta.
Felépült az új város látványos kivitelben
Inkább, mint véletlenül a legtöbbre jellemző forma
Közel-keleti városok, ez a város épült
nagy körben.
A tervezők vadonatúj területre mentek ki
és hamvakkal rajzolta ki a várostervet
az építkezés előtt a földön.
A város, amely i.sz. 767-ben készült el
két kilométer átmérőjű volt.
Amint ezen a rajzon is látható,
a város főmecsetjének nem volt fülkéje
jelezve az ima irányát.
Ez később következett.
Az egyik falat Qibla falként használták,
és az a fal közvetlenül Mekkára mutatott,
mint az összes többi ezentúl épült mecsetek
az abbászida uralkodók által.
Ha ez minden igaz, akkor Mohamed próféta
és az első négy helyesen vezetett kalifák az iszlámban,
és a következő omajjád uralkodók
aki Damaszkuszból irányította az iszlámot,
mind Petra városa felé imádkoztak.
De későn az Omajjádon uralkodni, történt valami
ami miatt az építők megváltoztak
mecseteik iránya.
Néhányan Petrára, mások Mekkára mutattak,
és néhányan a semlegesség mellett döntöttek és pont a kettő között.
Ez problémát okozott a számára az iszlám nyugati fele.
A nyugati emberek továbbra is lojálisak voltak
a korábbi omajjádokhoz.
Tehát az iszlám világ most két részre szakadt.
Az iraki Abbászida uralkodók irányították
a birodalom keleti része,
és az Omajjád uralkodók irányítják Észak-Afrika és Spanyolország.
Ez egy fontos idő az iszlám történelemben
mert az Omajjádok be Spanyolország most virágzik a kultúrában
és elkezdenek szépet építeni és lenyűgöző épületek.
A spanyol építőknek problémájuk volt.
Hagyományosan omajjádok mind Petra felé imádkoztak.
De ahogy látni fogjuk, valami pusztító történt,
sz. jövőbeli mecseteket eredményezve hosszabban ebbe az irányba néz.
Ellenségeik, az Abbászidák most imádkoznak
a szaúd-arábiai Mekka felé,
így nem akarnak választani az ima iránya.
Mit tegyenek tehát az Omajjádok?
Miközben a mecseteket vizsgálom a spanyol omajjádok építették,
A legmeglepőbb fejleményt fedezem fel.
Ezek az építők választottak se Petra, se Mekka.
Most, mint láttuk,
néhány építő a Közel-Keleten
úgy döntött, hogy mutogatja a Qiblas-jukat a két város között.
De az építők Észak-Afrikában és Spanyolországban
úgy döntött, hogy tesz valamit teljesen különböző.
Az évek során a történészek mindig is
értetlenül állnak ezektől a mecsetektől.
Úgy tűnik, hogy a Qiblajuk felé mutat
valahol Dél-Afrikában,
hanem az összes afrikai és spanyol mecset
kissé eltérő helyekre mutasson.
Nagyon zavarosnak tűnik az egész.
Ha azonban térképen ábrázoljuk,
láthatjuk, hogy a mecsetek Észak-Afrika és Spanyolország
mindegyiknek van egy vonallal párhuzamos Qiblaja
Petra és Mekka közé rajzolva.
Ahelyett, hogy Petrát vagy Mekkát választaná,
úgy döntöttek, hogy a Qiblasukat párhuzamossá teszik
a két város közé húzott vonalra.
Ha még mindig nem vagy meggyőződve,
Még valamit szeretnék mutatni.
Emlékszel, amikor megbeszéltük
a második iszlám polgárháború?
Ibn Zubayr elbarikádozott magát a Szent Városban,
és az Omajjád szíriai hadsereg körülvette
és négy hónapig ott tartotta.
október hónap folyamán,
a szírek hoztak a katapultálni egészen a városfalig
ahol jobbra lobbálták a sziklákat az iszlám szent helyeire.
Hogyan lehetséges ez?
Általában az emberek élnek a városfalak mögött.
Egy katapult egyszerűen összetörni az emberek házait.
De ebben az esetben a katapultot írta
megüti az iszlám szent helyeit
közvetlenül a város központjában.
Hogyan lehetséges ez?
Nos, itt, Petrában, van egy egyedi tulajdonsága.
Petrának városfalai voltak északon és délen,
a város falai átszelték a völgyet.
De északon a városfalak nem mentek
egészen a kanyonig,
mert volt egy vízfolyás a kanyon mentén futva.
Azt hiszem, a szírek hozták a katapultjukat
fel a száraz folyón, egészen a helyig
ahová sziklákat rakhattak bele a város szívében,
megüti a Kábát és az iszlám szent helyei.
A Brown Egyetem régészei
itt ástak Petrában sok éven át.
A projektjük az volt, hogy feltárják az ismerteket
mint a Nagy Templom területe.
Ahogy feltárták a templomban, csodálkozott Dan
bizonyítékokat találni, amelyek alátámasztják elméletét.
Az egyik érdekesség ennek az épületnek a jellemzői
hogy az emberek épültek védelem itt a támadások ellen.
Nézd, itt ebben ajtót, bezárták
hogy megvédhessék magukat.
Ez valamivel később történt az i.sz. 551-es földrengés.
Meg tudjuk datálni a védekezést itt a tetőcserepek mellett
amelyeket a ezen védművek felépítése.
Azonban nincsenek rögzített csaták
Petrában ez idő alatt.
Tehát tudjuk, hogy ez közben történt az iszlám alapító évei.
De nem ez az egyetlen bizonyítékunk.
Az ásatások során a régészek
több mint 400 katapultkövet tárt fel.
Ezek a kövek el vannak temetve nagyjából a megfelelő helyen
pontosan a megfelelő időben.
Ez rendkívül erős jelzés
hogy itt zajlott a csata,
és hogy az első eredeti Ka'ba
közel volt ehhez a helyhez.
Tehát az iszlám megosztott
a hagyományőrzők között és a reformátorok.
A hagyományőrzők imádkoztak Petra felé Jordániában,
és a reformátorok imádkoztak a szaúd-arábiai Mekka felé,
és mások szándékosan középút választása.
Hogy mentek valaha megoldani ezt a dilemmát?
Petra, a sírás városa, végzetes csapást szenvedett.
Hatalmas földrengések rázták meg Petra régióját,
épületek, templomok és házak lerombolása.
A kár olyan súlyos volt, hogy a a várost soha többé nem építették újjá.
A bizonyíték arra először Ka'ba most elment.
A katapultkövek nagy részét elpusztították.
Ibn Zubayr elpusztította a többit.
713-ban földrengés tönkretette a gátat
ami eltereli a vizet Petra körül,
így minden évben elmosta az árvíz
bármilyen bizonyíték maradt is.
Szóval a memóriával Petra elhalványul a szem elől,
az iszlám történelem krónikásai,
150 évvel később írok,
soha nem említené név szerint.
Idővel az emlékek e két hely közül
eggyé vált, az Mekkából Szaúd-Arábiában.
Mostantól minden Qibla ide mutatna.
Csak a modern régészeti eszközökkel,
műholdfotók, és a Az internet lehetővé tette a hálózatépítést
történészek, akadémikusok és tudósok szerte a világon
hogy elkezdje összerakni más kép.
Az események megértése érdekében
ami befolyásolta a az iszlám történelem írása,
több dolgot fel kell ismernünk.
Először is, ez az én hitem irodalmi vákuum volt
a korai iszlám birodalomban buzgó muszlimok hozták létre
aki könyveket és kéziratokat semmisített meg,
törölt feliratok,
leégett könyvtárak,
és elpusztított minden irodalmat kivéve a Koránt,
amely többnyire bitek és darabok abból, amire az emberek emlékeztek
azokról a kinyilatkoztatásokról, amelyeket Mohamed adott.
Ez a pusztítás az írott az iszlám erők anyaga
jól dokumentált.
Egy bizonyíték egy levél i.sz. 640-ből
a kalifától Amr tábornokig,
az egyiptomi muszlim seregek vezetője,
aki megkérdezte a kalifát, mit tegyen
a talált több ezer kézirattal
Alexandriai raktárakban.
A kalifa válaszát rögzítették
és évszázadok óta ismert.
Ami a könyveidet illeti említés, itt a válaszom.
Ha tartalmuk összhangban van
Allah kinyilatkoztatásaival,
megvagyunk nélkülük,
mert abban az esetben Allah kinyilatkoztatásai
több mint elég.
Ha viszont anyagot tartalmaznak
nincs összhangban Allah kinyilatkoztatásai,
nem lehet szükség a megőrzésükre.
Ezután folytassa és semmisítse meg őket.
A muszlim író, Ibn al-Qifti azt mondja, hogy a könyvek
szétosztották a Alexandria nyilvános fürdői
ahol a kályhák táplálására használták őket
amely kényelmesen melegen tartotta a fürdőket.
Azt mondják, hat hónapig tartott az égés
mindaz a masszív anyag.
Eutychius, Konstantinápoly pátriárkája,
feljegyezték, hogy 4000-en voltak könyveket kapott fürdők
az alexandriai könyvtárból.
Ez a könyvégetés azonban
nem Egyiptomban kezdődött,
de négy évvel korábban Perzsiában.
Umar kalifa serege találkozott a perzsa seregekkel
a Qadisiyya-i csatában i.sz. 636-ban.
637 január elején a muszlim haladó gárda
elérte Ctesiphon külvárosát,
és két hónapig ostrom alá vette a várost.
Végül a város elesett, és a muszlimok elfoglalták.
A harcok során a paloták
és a ctesiphoni könyvtár szándékosan elégették.
Végül az egyetlen könyv hogy sikerült túlélni
Arábiában a Dicsőséges Korán volt.
Ha a Korán történetéről van szó,
a történészek küzdöttek.
Úgy tűnik, hogy a Korán nagy része
szóban megtartották
nem pedig írott forma.
Míg az arabok nagyszerű memorizálók voltak
és megvolt a képessége a megtartására a Korán egésze,
az anyagok visszatartása szájhagyományban
számos nehézséggel küzd.
Először is, az emlékek pontossága
az egyének az érintettnek tökéletesnek kell lennie.
A Korán esetében viták merültek fel
a különböző versek felett, hogyan kell őket megjeleníteni
és ha kellene vagy kellene nem kerül bele az egészbe.
Másodszor, a probléma tudás átadása
tanulttól a kezdőig
gyakran nehéz lépés.
A Korán esetében a legtöbb férfi
aki megjegyezte a mondandóját Mohamed is harcos volt.
Ahogy az lenni szokott, harcosok meghalnak a csatában
és tudásukat a A Korán elpusztult velük.
Ezt bőségesen szemlélteti a jamamai csatában
amikor a becslések szerint 450 ember
akik megjegyezték a Koránt, megölték.
Hudhaifa bin Al-Yaman Uthmanba érkezett
abban az időben, amikor Damaszkusz népe
és Irak népe háborút vívott
hogy meghódítsa Örményországot és Azerbajdzsánt.
Hudhaifa félt, mert Damaszkusz és Irak népe
között voltak különbségek a Korán felolvasása.
Így hát azt mondta Uthmannak: "Ó, a hívek főnöke,
„Mentsétek meg ezt a nemzetet, mielőtt eltérnek egymástól
– a kinyilatkoztatásokról.
Ezért Uthman üzenetet küldött Hafsának, mondván:
„Küldje el nekünk a Korán kéziratát
"hogy összeállíthassuk a Korán anyagok
"tökéletes másolatokká és küldje vissza a kéziratot."
Hafsa küldte.
Aztán egy csapat férfi leült alkotni
a Korán új példánya.
Uthman azt mondta a három quraysh férfinak:
"Ha nem értesz egyet, írj a quraysh nyelvjárásban,
"mert a Korán az volt feltárul azon a nyelven."
Amikor több példányt írtak,
Uthman visszaadta az eredetit kézirata Hafsának.
Uthman ezután minden muszlim tartományt elküldött
egy példány a leírtakból,
és mindezt elrendeli a Korán anyagából,
inkább töredékes kéziratokban íródott,
vagy akár egész példányban, hogy mindegyiket elégetik.
És így folytatódott az égés.
Ezúttal még a Koránt is anyagok égtek el.
De ez nem hagyta abba a vitát
mit kell vagy nem bekerüljön a Koránba.
Amikor megérkezett az új Korán különböző tartományokban,
az emberek vitatkoztak ellenük.
Sa'id bin Thabit azt mondta: "Egy vers Surat Ahzabtól
"kimaradt, amikor lemásoltuk a Koránt,
"És régen hallottam Allahét apostol azt szavalja.
„Úgyhogy kerestük, és megtaláltuk
– Huszaima bin Thabit al-Ansalival.
Ez az öt-hat példány most volt
az egyetlen Korán a az egész muszlim birodalom.
Uthman égetési parancsa minden más Korán anyag
próbáld kitörölni az összes Koránt mindenhonnan,
kivéve azokat a néhányat, amelyeket tartottak a tartományi kormányzók által.
Valójában minden nem muszlim könyvek megsemmisültek
majd a muszlimok elpusztították
mind saját könyveiket és írásaikat
kivéve öt-hat példányt.
Ne feledje, az iszlám birodalom ebben az időben
az Atlanti-óceántól húzódott
a Közel-Keleten keresztül,
egészen Afganisztánig,
és csak öt-hat példány a Korán létezett
mindazon millió négyzetkilométeren.
Erre utalok mikor Én irodalmi vákuumról beszélek.
Jóval később, miután az Abbászidák átvették az irányítást
az iszlám birodalomból,
felismerték ezt az irodalmi vákuumot
és nekiálltak kijavítani.
A probléma az volt, hogy voltak gyártása érdekelt
az iszlám történelem abbászida változata,
így az összes előállított anyag Abbászid irányítása alatt
a politikailag korrekt változatot tükrözte
Abbászida történetéből.
Ezek a történetek és
az elmúlt 250 vagy több évről
összegyűjtötték, másolták és terjesztették.
Azok a könyvek, amelyeket korábban írtak
vagy megsemmisültek, vagy későbbi írók szerkesztették
akik hibákat véltek találni bennük.
Abbászida uralom alatt hatalmas vallási,
tudományos és tudományos projekteket hajtottak végre.
Az abbászida uralkodók biztatták tudományos fejlődés
amely nemcsak bemutatná az iszlám korai évei
jó fényben, de megerősítené is
saját joguk a birodalom irányításához.
Ebben az időszakban,
megtaláljuk a nagy iszlám történészeket
az iszlám történelemről szóló értekezés megírása.
És szerkesztik a korábbi fiókokat is.
Például, ami nálunk nincs Ibn Ishaq
eredeti életrajza Mohamed, mint Ibn Hasam
és az Abbászidák kijavították, amit hívott
súlyos hibák az eredeti beszámolóban.
Ibn Hasham szerkesztése után
a többi nagy iszlám történész
elkezdték írni a történelmüket,
és egy iszlám történelmet mutatnak be nekünk
amelyet a vallásuknak megfelelően szabtak
és politikai világnézete korabeli Abbászidák.
Lehetséges, hogy A muszlimok ma áldozatok
egy abbászida leplezésről?
Az Abbászidák szándékosan fordítsa el a muszlimokat
az imádkozástól a felé Tiltott Gyülekezőhely
Petrában, ahogy a Korán parancsolja,
és imádkozzanak a Fekete Szikla felé
most Mekkában lakik?
Még mindig vannak muszlimok félrevezette az abbászida propaganda?
Azt hiszem, a színpad elkészült
amikor a korai muszlim vezetők összegyűltek
a Korán különféle töredékei.
A probléma nem a gyűjtemény volt.
A megsemmisítése volt bármit, ami ellentmond a nézetüknek.
Itt nagy a szakadék
a nyugati és a muszlim gondolkodás között.
A nyugati gondolkodásban a későbbi kéziratok
kevésbé megbízhatóak, mint ők másolatok másolatai.
Vissza kell térnünk a korai forrásanyaghoz
mivel pontosabb.
A muszlimok viszont azt gondolják
a korábbi kéziratok kevésbé megbízhatóak,
később pedig kéziratok cserélje ki a korábbi kéziratokat.
Még a Koránban is, későbbi kinyilatkoztatásokban
helyettesíteni vagy hatályon kívül helyezni a korábbi kinyilatkoztatásokat.
Ha egyszer engedélyezi az eltörlés fogalmát,
megnyitod magad előtt mindenféle változás elfogadása.
Ha az Abbászidák beleavatkoztak a történelembe,
odáig mentek-e a manipulálásig a Korán szövegével?
Például hogyan sikerült a Mekka név bekerülni a Sura 48-ba?
Abu Bakr, Mohamed utódja,
elkészítette az első összeállítást Korán anyag.
Uthman, aki követte ő használta azt a gyűjteményt
majd hozzátette.
Még a történészek is ezt mondják
miután Uthman összeállította Koránját,
az emberek még több versszakra emlékeztek
hogy Mohamed felfedte.
Valahányszor új Korán jelent meg,
a legteljesebb Koránként hirdették.
Az előzőek rendben voltak,
de az újabbak teljesebbek voltak
több kinyilatkoztatással bennük.
Kihozták-e az Abbászidák egy még teljesebb Korán
amely Mekkát említette?
Ma már sok ilyenünk van az Abbászida Kufic Koránok
múzeumokban Isztambultól ig.
Ezek a Koránok a Kufic írásmódot használják
Kufa városában találták fel.
De mi a helyzet a korábbi Koránokkal más forgatókönyvekkel írták?
Sok korai részt átkutattam
Korán pergamen írva Kufic előtti írásban.
Nem lehet meglepő
hogy a Kufic előtti anyag egyike sem
ról szóló verseket tartalmaz a Qibla változása
vagy Mekka városa.
A történészek kihívtak engem
hogy megpróbálom átírni az egész iszlám történelem.
Biztosíthatlak, hogy nem próbálom ezt megtenni.
Csak egy apró változtatást javaslok.
Réges régen, a Szent Város Az iszlámot Becca néven emlegették.
Szerintem ez volt a név Petra városára használták.
Ismételt földrengések után sok embert megölt,
miután Ibn Zubayr elköltözött a Fekete kő Mekkába,
az írástudóknak csak egy apró változtatást kellett végrehajtaniuk
az iszlám íráshoz.
Arabul a Becca szót így írják.
Nagyon egyszerű a Ba-t Mim-re cserélni.
Nézd újra.
Ennyi kellett.
Gyakorlatilag kimutathatatlan a későbbi olvasóknak.
Vajon az Abbászida írástudók javítson ki egy korábbi hivatkozást
Beccának a Koránban, és bejutni Mekkába?
Hiszem, hogy az összes bizonyíték
mutat Petrára mint lényre Becca ősi városa,
az iszlám alapítóhelye.
Az összes mecset a az iszlám első százada
mutasson a Tiltottra Gyülekezőhely Petrában,
és az összes leírást illik Petra, nem Mekkába.
A muszlimokat a Korán oktatja
felé imádkozni Tiltott Gyülekezőhely.
A Korán nem mond semmit a Fekete Szikláról.
Egyértelmű, hogy bár
Dan Gibson kutatása az az iszlám történelemben gyökerezik,
és nagy vonzalma van az arab világ számára,
elméletei lesznek kihívást jelent a muszlimoknak.
Mint hitek szerte a világon egyre nagyobb vizsgálat alá kerülnek
hogy bebizonyítsák származásuk valódiságát,
minden vallásnak szüksége van rá fontolja meg a komoly kutatást
nehéznek találhatják.
Az iszlámnak meg kell kérdeznie, hogy lehetséges-e
hogy több mint egymilliárd ember
félrevezette őket az abbászida propaganda
arról, hogyan és hol vallásuk elkezdődött.
És ha igaz, mit ennek van-e következménye
a mai átlagos muszlim számára?